Analiză: Cum scădem LDL-colesterolul prin dietă și medicație
![Analiză: Cum scădem LDL-colesterolul prin dietă și medicație](https://www.romedic.ro/arata_img.php?img=43818.jpg&w=420&h=&cale=/uploadart/ghid)
Un studiu realizat de cercetători din Australia È™i publicat în jurnalul Nutrition (martie 2023), prezintă cum dieta poate ajuta la reducerea concentraÈ›iilor de colesterol cu densitate mică (LDL) sau de trigliceride la persoanele cu hipercolesterolemie poligenică.
Colesterolul ridicat, inclusiv dislipidemia, creÈ™te riscul de afecÈ›iuni cardiometabolice È™i boli cardiovasculare (CVD), în special ateroscleroză È™i cardiopatie ischemică, dacă nu este gestionat în timp util.
Medicația hipocolesterolemiantă are 3 obțiuni: statinele, ezetimibul, anticorpii monoclonali anti-PCSK9
Tratamentul farmacologic este uneori necesar pentru cazurile cu dislipidemie complexă cu componentă genetică, iar cercetarea farmacologică a dus la dezvoltarea a mai multor medicamente extrem de eficiente, pe bază de terapie cu anticorpi monoclonali (mAb), unele dintre acestea fiind revizuite chiar în acesta analiză.
Există două medicamente accesibile din punct de vedere financiar, care reduc LDL-ul: statinele È™i ezetimibul, care sunt o alternativă de luat în calcul la dietă, deoarece reduc LDLc cu ~20%.
O altă opÈ›iune de tratament este inhibarea prin anticorpi monoclonali (mAb) a unei enzime numite PCSK9. Studiile biochimice È™i genomice au arătat că PCSK9 este crucială în metabolismul LDL È™i lipidic, iar studiile clinice au arătat că aceÈ™ti mAb reduc LDLc cu până la 60%, reducând astfel riscul cardiovascular în mod dependent de doză.
Din păcate, aceste terapii de inhibare a PCSK9 sunt în prezent scumpe È™i nu sunt potrivite pentru hipercolesterolemia moderată, declanÈ™ată în majoritatea cazurilor de obiceiurile alimentare greÈ™ite.
Studiile care evaluează efectul dietei asupra LDL-colesterolului
În anii 1950 È™i 1960, Ancel Keys È™i Mark Hegsted au cuantificat modificările nivelului total de colesterol în urma schimbărilor dietetice. Ei au concluzionat că grăsimile saturate cresc atât nivelul total, cât È™i LDL, iar grăsimile polinesaturate le reduc. De asemenea, au stabilit că acizii graÈ™i mononesaturaÈ›i (MUFA) au un efect minim sau deloc asupra colesterolului seric la oameni.
Aproape È™apte ani mai târziu, studiul Prospective Urban Rural Epidemiology (PURE) a confirmat că, dacă aportul de grăsimi saturate este scăzut, este dificil de cuantificat efectul său asupra mortalității sau a rezultatelor CVD. Acest studiu a arătat, de asemenea, că dieta bogată în grăsimi saturate a crescut cel mai mult nivelul LDL, în timp ce acizii graÈ™i mononesaturaÈ›i (MUFA) È™i acizii graÈ™i polinesaturaÈ›i (PUFA) au crescut foarte puÈ›in nivelul acestuia.
Mai târziu, un alt studiu a arătat că, de asemenea, dietele bogate în MUFA sau carbohidraÈ›i au redus nivelul LDLc.
Cu toate acestea, este încă controversată problema dacă consumul de lactate creÈ™te lipidele serice È™i riscul cardiovascular sau nu. Prin urmare, este încă discutabil dacă grăsimea laptelui, bogată în acizi graÈ™i saturaÈ›i, inclusiv acidul miristic, reduce sau nu concentraÈ›iile de LDL. Pe de altă parte, este recunoscut faptul că eliminarea acizilor graÈ™i trans face o dietă mai sănătoasă.
În continuare, cercetătorii au subliniat cum dimensiunea particulelor de LDL influenÈ›ează riscul CVD. Paradoxal, dietele bogate în acizi graÈ™i saturaÈ›i, cu particule de LDL mai mari circulante, reduc riscul de CVD.
DeÈ™i parÈ›ial, genetica determină È™i modul în care o persoană răspunde la manipularea grăsimilor din dietă.
În ceea ce priveÈ™te reducerea aportului de colesterol din alimentaÈ›ie, cercetătorii au constatat că reducerea LDL a fost uÈ™oară-moderată atunci când oamenii au redus aportul dietetic al surselor identificabile colesterol, cum ar fi ouăle. Cel mai bine a funcÈ›ionat înlocuirea acizilor graÈ™i saturaÈ›i cu acizii graÈ™i polinesaturaÈ›i (PUFA).
Studii controlate randomizate (RCT-uri) care aplică modele neliniare au arătat că reducerea colesterolului dietetic cu 100 mg scade LDL cu 4,5 mg/dL.
Următorul lucru pe care l-au subliniat cercetătorii este că, în afară de grăsimile È™i uleiurile alimentare, alte alimente, cum ar fi ovăzul, orzul È™i nucile, reduc LDLc. TotuÈ™i, aceste alimente bazate pe plante ar trebui să conÈ›ină È™i fitosteroli (steroli vegetali) pe lângă grăsimile saturate. Intrigant, au descoperit că fibrele nedigerabile È™i carbohidraÈ›ii reduc, de asemenea, LDLc.
În cele din urmă, cercetătorii au subliniat importanÈ›a adoptărării unui regim alimentar complex È™i divers împreună cu optimizarea masei corporale, consumul mai multor alimente bazate pe peÈ™te È™i plante; reducerea consumului de carne, alcool È™i sare È™i, important, modificarea naturii consumului de produse lactate pentru a gestiona nivelurile LDL.
Concluzii
Cu sprijinul profesioniÈ™tilor din domeniul sănătății È™i înainte ca produsele farmacologice de scădere a LDLc să înlocuiască opÈ›iunile dietetice, este mai bine să adoptaÈ›i o schimbare a regim alimentar pentru a reduce riscurile de boli cardiovasculare care rezultă din niveluri ridicate de LDLc. Obiectivul este să realizam modificări ale regimului alimentar care să reducă LDLc în total cu 20%, la fel ca medicamentele precum statinele sau ezetimibul.
Această strategie ar putea funcționa cu succes pentru persoanele cu hipercolesterolemie ușoară sau moderată și ar fi mai dorită, deoarece intervine prin dietă, nu prin medicamente.
Alimentele fortificate pentru a reduce LDLc ar trebui să fie și ele eficiente din punct de vedere al costurilor.
În viitor anticorpii monoclonali care inhibă PCSK9 È™i reduc LDLc cu mai mult de 25% ar putea concura cu dieta atunci când vor deveni accesibile pentru mase.
Nutrients 2023
https://www.mdpi.com/2072-6643/15/5/1249
Copyright ROmedic: Articolul se află sub protecția drepturilor de autor. Reproducerea, chiar și parțială, este interzisă!
- Inflamația arterială coronariană este legată de un risc ridicat de evenimente cardiace, chiar și fără boală coronariană
- Indicele de masă corporală ridicat în copilărie reprezintă o cauză a hipertensiunii la vârsta adultă
- Arahidele par a avea efecte benefice pentru sănătatea cardiovasculară a tinerilor
- Cea mai bună dietă pentru sănătatea inimii dezvăluită de un nou studiu
- Hipercolesterolemie familiala
- Hipercolesterolemia poligenica
- Ateroscleroza
- Colesteroloza veziculei biliare (vezicula fragă)
- Stenoza de arteră renală
- Ateroscleroza noncoronariană
- Hipolipidemia (hipocolesterolemia)
- Arterioscleroza
- Despre colesterol, cu dragoste
- Colesterolul și bolile cardiovasculare
- Regim hipercolesteromie si ateroscleroza
- Colesterolul
- Grăsimile dăunătoare sănătății
- Aportul zilnic maxim de grăsimi
- Ouăle cresc nivelul colesterolului din sânge?
- Oul crește riscul cardiovascular la pacienții cu diabet tip 2?
- Interpretare analize medicale
- Crestor vs sortis
- Analize medicale: colesterol, trigliceride, glicemie, lipide
- Palpitatii la 3 min, colesterol marit, granulocite scazute = ?
- Ce-mi afecteaza marirea colesterolului?
- Transaminaze colesterol trigliceride gpt got
- Tratarea colesterolului marit cu boabe de mustar
- Tratamentul cu Sortis e obligatoriu?
- LDL Foarte mic Ajutor :(
- Hdl 38, ldl 194